Väriseb, näeb välja nagu õhupall ja lõhnab pahasti: kuidas ära tunda abivajavat siili?
(2)![Harilik siil.](https://images.delfi.ee/media-api-image-cropper/v1/20c0e150-e9b4-11ed-a5c6-350f1576eb8d.jpg?noup&w=1200&h=711)
Millisel juhul vajab siil inimese sekkumist ja millal on targem ta rahule jätta, õpetab Siilipusa hoiukodu.
Siilid on öise eluviisiga loomad ning tavapäraselt asuvad toimetama õhtutundidel.
Päevasel ajal aktiivselt ringi liikuv siil võib olla sööki ja vett otsiv siiliema. Tal on turvalisem jätta pojad üksinda pessa päevasel ajal, mil ei liigu ringi röövloomad ning poegadel on üksinda olles soojem.
Aktiivne, toimekalt ringi liikuv siil, kes turtsub ja tõmbab end kerra, abi ei vaja. Isegi kui tema toimetamise koht tundub ebasobiv, ei tohi siile teisaldada ühest piirkonnast teise. Siili teise kohta viimise tõttu võivad hukkuda pessa jäänud siilipojad. Siilidel võib olla suve jooksul kaks pesakonda poegi.
Kui märkate siili maanteel, siis kõige õigem on oodata ning tagada tema turvalisus, kuni ta oma teed läheb. Ohtlikult teelt võib siili tõsta tema liikumissuunda jäävale teeservale või lähedasele haljasalale.
Milline on abivajav siil:
• Aktiivne, kuid tema ümber tiirutavad kärbsed, tal võib olla küljes ka halb lõhn ja peal valge pudi – sellisel juhul on siilil kusagil haavad (okaste vahel, kõhu all).
• Liigub, kuid okaste vahel ja peal, eriti näo piirkonnas karvade sees, on valge puru – need on kärbsemunad ning see tähendab, et siil on juba väljas lamanud ning liigub viimaseid jõuraase kokku võttes.
• Liigub vaevaliselt, väriseb, tudiseb, lonkab, püüab põgeneda, kuid on väga aeglane.
• Desorienteeritud, tiirutab, jookseb sihitult, põrkab takistuste vastu.
• Apaatne, loid, lebab ühel kohal, ei karda inimest.
• Väga kõhn või ebaloomulikult suur ja kerge. Ebaloomulikult suur ja punnis siil, kuid samas väga kerge, on haige ja vajab abi. Tema naha all on gaasi tekitav bakter mis paisutab siili suureks nagu õhupalli.
• Auku või aia vahele lõksu jäänud siil.
• Prügisse, aiavõrku, nöörijuppi takerdunud siil.
• Verine, haavadega, mädaste silmadega, karvutu, okasteta.
• Üksikult väljas lebavad või loiult uitavad siilipojad.
• Koeralt hammustada saanud siil vajab kindlasti üle vaatamist – hammustuse haavad ei pruugi keras siilil näha olla.
• Maanteel keras olev või lebav siil vajab üle vaatamist.
Kahtluse korral, kas siil vajab abi, tasub alati nõu küsida.
Kui on selgelt aru saada, et siil on hädas, siis toimi järgnevalt:
Esmaabi
• Siili saab panna kõrgete servadega kasti, tõstmiseks kasuta aiakindaid, vana rätikut vm.
• Paiguta siil kastiga siseruumi, vaiksesse ja rahulikku kohta. Väldi kokkupuudet koduloomade ja lastega. Veendu, et siilil pole võimalik üle kasti serva ronida.
• Kasti põhja pane kas vanad riided, ajalehte, majapidamispaber vms, et siil saaks peituda.
• Kindlasti pane kasti riide sisse keeratud soojaveepudel, siilil peab olema võimalus soovi korral pudelist eemalduda.
• Pakkuda vett, sööki pakkuda ei ole vaja.
• Loiu ja nälginud siilipoja puhul kontrollida ja jälgida ümbrust, kui ema on hukkunud, siis neid võib olla rohkem.
Otsige siilile võimalikult kiiresti abi.
Siilipusa MTÜ hoole all olevaid, abivajavaid siile saab toetada väikese annetusega:
Siilipusa MTÜ
Swedpank EE582200221082302246
Annetus siilidele
Või pangalingi kaudu: https://swedbank.every-pay.eu/lp/bvecvn